Medzi významné faktory vzniku hypertenzie patrí zlý životný štýl – stres, obezita, fajčenie a nedostatok pohybu. Odhaduje sa, že 25 percent úmrtí vo veku nad 40 rokov je zapríčinených práve týmto ochorením. Jednou z príčin tejto smutnej štatistiky je fakt, že vysoký tlak v počiatočných štádiách nemá takmer žiadne príznaky.
„Výskumy zo Slovenska, ale aj z ostatných transformujúcich sa krajín ukazujú, že nastal pokles kardiovaskulárnej mortality. Nie je však taký, ako by sme chceli. Keď sme išli do výskumov hlbšie, zistili sme, že skupina, v ktorej sa nám najmenej darí kontrolovať rizikové faktory, sú muži vo veku 35 až 50 rokov. Vo všetkých ostatných ukazovateľoch, napríklad cholesterol, liečba infarktov, srdcové zlyhávanie, nastalo zlepšenie. Kontrola krvného tlaku u mužov v produktívnom veku je na tom horšie a myslíme si, že toto je jeden z dôvodov, prečo pokles kardiovaskulárnej mortality na Slovensku nie je taký zrejmý ako v okolitých krajinách,“ hovorí docentka Eva Gonçalvesová, prednostka Kardiologickej kliniky LF Univerzity Komenského a Národného ústavu srdcových a cievnych chorôb v Bratislave.
![seniori leto](https://ipravda.sk/res/2022/07/21/thumbs/seniori-leto-stvorec.jpg)
Vysoký tlak nebolí. Horšie je, ak sa pridružia komplikácie spojené s ním. A tie sa môžu prejaviť hneď alebo aj o desať či dvadsať rokov neskôr. „Nechceme ,terorizovať' mladých mužov, aby si merali tlak stále, stačí, ak tak urobia aspoň raz do roka a v prípade, že je ich tlak vyšší, začali túto situáciu riešiť s lekárom dovtedy, kým ich tlak nebude v cieľových hodnotách pod 130/80mmHg. A nestačí, aby sa do týchto hodnôt tlak dostal, musí tam zostať. Znamená to, že u niektorých môže byť táto liečba celoživotná,“ hovorí docentka Gonçalvesová.
Muži si väčšinou tlak doma nemerajú a k lekárovi nechodia. Prípadné symptómy, ako je nespavosť či bolesť hlavy, pripisujú stresu. „Hypertenzia u mužov v produktívnom veku súvisí s tým, že máme celkovo ako populácia málo pohybu a viac stresových povolaní a situácií. A nejde pritom len o situačnú hypertenziu, ale o rozkolísania krvného tlaku, ktoré môžu prerásť do artériovej hypertenzie,“ hovorí doktorka Anna Vachulová, prezidentka Slovenskej hypertenziologickej spoločnosti.
![toast, avokádo, vajíčko, raňajky,](https://ipravda.sk/res/2020/12/01/thumbs/toast-avokado-vajicko-ranajky-stvorec.jpg)
Ak má muž v mladom veku neliečený vysoký tlak, znásobuje sa u neho hrozba infarktu myokardu vo vyššom veku. Navyše Slovensko má najkratší vek života v zdraví spomedzi európskych krajín. Ľudia sú teda zdraví len do určitého veku a potom sa na nich „lepí“ jedna choroba za druhou. Chýba nám tak komunita zdravých dôchodcov, a to preto, že v mladšom veku svoje zdravie zanedbávame. A ten vek, v ktorom sa táto nepriaznivá situácia môže zmeniť, je práve veková kategória 35 až 50 rokov.
„Keď k nám príde pacient s výraznou dýchavicou, bolesťou na hrudi alebo s opuchmi, väčšinou sa už u neho prejavili komplikácie, ktoré môžu znamenať aj závažné poškodenie srdca. Nemuselo sa to dostať až sem, ak by si pacient pred rokom či dvoma odmeral krvný tlak a zvýšené hodnoty by začal včas liečiť. Nič nie je stratené ani v prípade, ak sa komplikácie už dostavia, už si však vyžadujú ďalšie liečenie, zatiaľ čo artériová hypertenzia by sa dala liečiť možno fixnou dávkou kombinovaných liekov a nefarmakologickou liečbou," dodala doktorka Anna Vachulová.
Aby sa hodnoty tlaku upravili, treba dodržiavať liečbu a zmeniť životosprávu. Spomedzi mnohých vecí, ktoré pomáhajú, sú najdôležitejšie zmena stravovania, nefajčenie a viac pohybu.